Finländska företag ska ligga i världstoppen för vattenansvar – en ny färdplan visar vägen
![](/documents/1410837/6211982/Vesipisara.jpg/afe3aa7e-8292-49a4-a20d-8d00681ec0b4?t=1534940022000&width=1200)
Finländska företag har också hittills haft en ledande ställning i internationella jämförelser som rör vattenansvar, men trots det ska företagen utveckla verksamheten och hanteringen av värdekedjor ytterligare. Målet med den färdplan som Aalto-universitetet, Naturresursinstitutet och VTT har utarbetat med jord- och skogsbruksministeriets finansiering är att finländska företag år 2030 toppar listan över världens bästa företag i vattenansvar.
I Finland finns det allmänt sett rikligt med vatten och vattenkvaliteten är i genomsnitt bättre än i många andra länder. Även företagens vattenanvändning ligger i regel på en hållbar grund i Finland, även om det ännu finns arbete till exempel när det gäller att hantera den diffusa belastningen och belastningen från enskilda produktionsanläggningar.
– De finländska företagens största vattenrisker hänger samman med de internationella värdekedjornas funktion i områden med vattenrelaterade problem, berättar ledande forskaren Mona Arnold på VTT.
– På samma sätt som klimatneutralitet och -negativitet kommer också vattenansvar att vara ett hållbarhetskriterium för såväl investeringar som konsumentval – inte minst därför att klimatförändringens effekter syns bäst genom förändringar i vattencirkulationen och tillgången till vatten. Nu har finländska företag en möjlighet bevisa sitt kunnande, konstaterar Suvi Sojamo på Aalto-universitetet. Sojamo ledde arbetsgruppen för färdplanen.
Fler företag ska följa åtagandet för vattenansvar
– En god hantering av vattenresurserna är en del av lösningen med tanke på nästan alla stora utmaningar i världen, såsom tryggad livsmedelsförsörjning och anpassning till klimatförändringen, säger jord- och skogsbruksministeriets kanslichef Jaana Husu-Kallio.
– Vi kan uppnå FN:s mål för hållbar utveckling endast om vi lyckas hantera de risker som är förenade med vattenresurserna och användningen av dem. Även företagen måste vara medvetna om sitt eget ansvar, fortsätter Husu-Kallio.
Den stora efterfrågan på rent vatten med därtill hörande lösningar ger även finländska företag möjligheter menar Husu-Kallio. Den finländska livsmedels- och naturresurssektorn har högt kunnande till exempel när det gäller intelligent hantering av vattenresurser, livsmedelssäkerhet samt system som sparar och återvinner vatten.
För två år sedan utarbetade de finländska forskningsinstituten, ministerierna och WWF Finland ett åtagande för vattenansvar som uppmuntrar företag att bedöma och utveckla en hållbar vattenanvändning. Hittills har endast fem företag och två branschförbund inom de viktigaste sektorerna för vattenanvändning beslutat följa åtagandet. Målet är nu att 50 stora eller medelstora företag inom de närmaste fem åren har gjort egna lägesanalyser och inlett åtgärder enligt företagens strategier.
Hörnstenar för att uppnå målet för 2030
I den färdplan som publicerades i jord - och skogsbruksministeriets publikationsserie (2019:18) fastställs den nationella visionen för Finlands vattenansvar 2030 och ett handlingsprogram. Ett krav för att nå visionen är att företagen redan under de närmaste åren åtar sig att följa vattenansvaret och att uppnåendet av målen stöds bland annat genom följande åtgärder:
- Företagen förbinder sig till vattenansvaret, vilket företagen bevisar genom internationella standarder.
- Finland har en tydlig samordnare som bidrar till att uppnå målet.
- Uppnåendet av målet stöds genom forskning och utbildning. Vattenansvar är en del av utbildningsutbudet i synnerhet vid yrkeshögskolor, högskolor och kompletterande yrkesutbildning.
- Vattenansvaret är ett övergripande tema både i Finlands nationella och internationella politik. Det är en del av politiken för skydd och användning av vatten, närings- och handelspolitiken samt utvecklingspolitiken. Den ingår också i bedömningskriterierna för offentliga upphandlingar och i finansieringskriterierna för projekt som genomförs med offentliga medel.
Vattensituationen ute i världen
- Över fyra miljarder människor lider årligen av allvarlig vattenbrist och situationen väntas bli sämre till följd av ändrade konsumtionsvanor, befolkningstillväxt och klimatförändringar (World Water Assessment Report 2019).
- Upp till 80 procent av världens avloppsvatten släpps ut i vattendrag utan rening (UN-Water 2017).
- Det har uppskattats att det finns ett behov av ytterligare investeringar på upp till 13,6 miljarder US-dollar i vatteninfrastrukturen före 2030 (OECD 2017).
- Industrin svarar för 19 procent och jordbrukets värdekedjor för upp till 70 procent av den globala vattenförbrukningen (CDP 2019).
Publikationer på webben:
- Finländska företag i världstoppen för vattenansvar -färdplan 2019–2030 (på finska)
- Åtagandet för vattenansvar (um.fi/atagandet-for-vattenansvar)
Ytterligare information:
Aalto-universitetet: Suvi Sojamo, forskardoktor, tfn 040 824 4206, fornamn.efternamn@aalto.fi
Naturresursinstitutet: Kirsi Usva, gruppchef, tfn 029 532 6621, fornamn.efternamn@luke.fi
Jord- och skogsbruksministeriet: Seppo Rekolainen, chef för internationellt vattensamarbete, tfn 0295 16 2086 och Ville Keskisarja, konsultativ tjänsteman, tfn 0295 16 2390, fornamn.efternamn@mmm.fi
VTT: Mona Arnold, Principal Scientist, tfn 040 568 1222, fornamn.efternamn@vtt.fi