Jaktkvoten för björn är 346 individer – kvoten är 111 björnar mindre än föregående jaktsäsong
![](/documents/1410837/6211982/Karhu.jpg/28827e69-40be-4467-8741-839ed0cb0f12?t=1530183788000&width=1200)
Jord- och skogsbruksministeriet har genom förordning fastställt jaktkvoten för björn till 346 individer under jaktsäsongen 2022–2023. Kvoten är 111 björnar mindre än under den föregående säsongen. Finlands viltcentral fattar beslut om hur dispenserna fördelas.
Under de senaste fyra åren har det beviljats fler tillstånd för jakt på björn än tidigare. Målet har varit att stoppa den ökning av björnstammen som började 2014. Det målet är nu uppnått, och i fortsättningen kommer tyngdpunkten i regleringen att ligga på att stabilisera björnstammens storlek.
Björnstammen beräknas bestå av 2 250–2 400 individer före den jaktsäsong som inleds i augusti 2022. Beräkningen är cirka 16 procent mindre än föregående beräkning (2 670-2 800). Siffrorna är inte absoluta fakta om antalet björnar, utan en uppskattning av björnstammens storlek.
Grafen beskriver björnstammens utveckling 2004–2021. Källa: Naturresursinstitutet
Björnen hör till de strikt skyddade arterna enligt EU:s habitatdirektiv. Björnen klassificeras inte som hotad och den kan påträffas överallt i Finland. Den finska björnstammen ligger de facto på en så hög nivå att det inte är möjligt att hantera de sociala, ekonomiska eller ekologiska problem som en växande björnstam medför endast genom att fälla vissa individer som orsakar skada eller säkerhetshot. Därför har björnstammen i Finland med stöd av habitatdirektivet framgångsrikt reglerats genom så kallad beståndsvårdande jakt. Med beståndsvårdande björnjakt strävar man huvudsakligen efter att
- björnarna ska förbli folkskygga för att minska potentiella konflikter
- begränsa stammens tillväxthastighet i områden dit björnen håller på att återvända eller där björnstammen har varit sällsynt för att säkerställa anpassningen till arten och därmed acceptansen för den
- bevara björntätheten på en sådan nivå att olägenheterna och skadorna för mänsklig verksamhet, produktionsdjur och frilevande vilt är socialt, ekonomiskt och ekologiskt acceptabla.
De mål som anges i motiveringspromemorian till förordningen överensstämmer med den uppdaterade förvaltningsplanen för Finlands björnstam, som ska fastställas i början av juli.
Jakt ska fortfarande ske främst i Norra Karelen
I Finland förekommer björnar särskilt i vissa områden, och därför måste man vid förvaltningen av björnstammen beakta de förhållanden och näringar som är typiska för varje område. Det är inte möjligt att åstadkomma en jämn utbredning, men målet är att björnar jämnare ska förekomma i lämpliga livsmiljöer i hela landet.
Björnkvoten i renskötselområdet är under det kommande jaktåret 70 djur, vilket är 20 färre än i fjol. I den östra delen av renskötselområdet är kvoten 60 och i den västra delen 10 björnar. I fjol förblev 16 jakttillstånd oanvända i det östra renskötselområdet och 13 i det västra. Den kvot som gäller områdena utanför renskötselområdet fastställdes till 276 björnar, det vill säga 91 björnar färre än året innan.
Flest skador orsakar björnen i renskötselområdet. I fjol rapporterades 751 björndödade renar, medan antalet året innan var 888. Det inrapporterade antalet 2021 motsvarar ett totalt ersättningsbelopp på cirka 1 500 000 euro. Under våren kunde endast 94 procent av ersättningarna för renskadorna betalas, men i den andra tilläggsbudgeten för 2022 har riksdagen beviljat tilläggsanslag för att ersättningarna ska kunna betalas till sitt fulla belopp.
I fjol orsakade björnar också 157 husdjursskador, som det betalades ersättning för till ett belopp av sammanlagt 151 000 euro. Merparten av dessa var skador på biodlingar. Björnar orsakade också skador på jordbruksgrödor och bärgad skörd till ett värde av cirka 85 000 euro.
Honor med ungar samt ungar yngre än ett år är fridlysta
Honor med ungar samt ungar yngre än ett år är fridlysta. På detta sätt undviker man att jakten riktas mot honor som har en nyckelroll i björnstammens reproduktion.
Cirka 63 procent av de fällda björnarna är handjur. De är i allmänhet också relativt unga, vilket delvis beror på att en stor del av de vuxna hanarna i östra Finland vandrar till Ryssland innan jaktsäsongen börjar. Björnarnas vandringar fram och tillbaka över gränsen har från och med mitten av 1990-talet ökat björnstammens genetiska mångfald utanför renskötselområdet.
Fördelning av dispenser
Det är Finlands viltcentral som fattar besluten om hur dispenserna ska fördelas. Utöver de dispenser som grundar sig på kvoten kan Finlands viltcentral efter noggrant övervägande bevilja dispenser också för fällande av björnar som orsakar skada eller hot. Dessa skadebaserade dispensers antal är inte heller i fortsättningen begränsat.
I fråga om fördelningen av licenserna för jakt på björn anser jord- och skogsbruksministeriet att man utöver skadeutvecklingen i olika områden också ska ta hänsyn till de olika områdenas stammar av hjortdjur i förhållande till björnstammen. Det är också viktigt att stammen av skogsvildren i Suomenselkä och Kajanaland tryggas.
Jord- och skogsbruksministeriet använder Naturresursinstitutets beskattningsprognoser för att reglera björnstammen. En prognosmodell för hållbar beskattning utarbetas utifrån förändringarna i björnstammen och den realiserade beskattningsgraden. Enligt Naturresursinstitutet (2021) klarar Finlands björnstam av en beskattning på cirka 17 procent i renskötselområdet och en beskattning på 15 procent i övriga delar av landet utan att stammen minskar.
Mer om detta tema
Karhukanta Suomessa 2021 (Naturresursinstitutet)
Mer information:
Jussi Laanikari, specialsakkunnig, tfn 040 733 6229 (1.7 och fr.o.m. 1.8.2022)
Henna Väyrynen, sakkunnig, tfn 050 465 9652 (4.7–15.7.2022)
Sami Niemi, konsultativ tjänsteman, tfn 0400 238 505 (11.7–22.7.2022)
E-postadresserna har formen fornamn.efternamn@gov.fi.