Utvärderingen av Forststyrelsens områdesekologiska planering har färdigställts
![](/documents/1410837/145956715/talvimetsa-ja-peltoa.jpg/ad7981b9-14c0-f9c6-1b0d-3810dfb0817a?t=1702369870250&width=1200)
Forststyrelsen bör utveckla den områdesekologiska planeringen så att den i större utsträckning beaktar de olika mål som ställts upp för användningen av statens skogar, konstaterar Naturresursinstitutet och Finlands miljöcentral i sin utvärdering som publicerats den 12 december 2023.
Jord- och skogsbruksministeriets, Naturresursinstitutets och Finlands miljöcentrals gemensamma pressmeddelande
I den utvärdering som jord- och skogsbruksministeriet har beställt har man utrett resultaten och effekterna av Forststyrelsens områdesekologiska planering samt hur väl metoderna inom planeringen fungerar. Områdesekologisk planering är en form av skogsplanering som omfattar stora områden och där många mål ställs upp. I planeringen samordnas skyddet av den biologiska mångfalden med skogsbruket och andra former av skogsanvändning på lång sikt.
Forststyrelsen har kontinuerligt uppdaterat det områdesekologiska nätverket. Åren 2015–2020 genomförde Forststyrelsen en mer omfattande uppdatering av nätverket genom vilken man lade till och avlägsnade objekt och granskade avgränsningarna av områdena. Enligt utvärderingen baserades denna uppdatering på ett mångsidigt kunskapsunderlag och mångsidiga metoder. I samband med uppdateringen borde man dock i större utsträckning ha granskat nätverket som helhet, eftersom det centrala syftet med nätverket är att ansluta naturobjekt i ekonomiskogar och skyddsområden till samma helhet, och därigenom försöka trygga arternas levnadsförhållanden.
Enligt utvärderingen behövs det mer information om hur den områdesekologiska planeringen påverkar olika arter. När det gäller viltarter har de behov som tjädern har på livsmiljö beaktats väl i landskapsgranskningen, men i fortsättningen bör man även ta i beaktande andra viltarter.
Mångfald kräver ytterligare åtgärder
Enligt de senaste forskningsrönen förbättrar åtgärderna inom den områdesekologiska planeringen den biologiska mångfalden. Exempel på dessa åtgärder är hyggesbränning, restaureringsbränning och en bättre sammanlänkning av olika områden, samt upprätthållande och ökning av de strukturella egenskaperna i gamla skogar och skogar som är viktiga för hotade arter
- Det lönar sig att fortsätta med och öka dessa åtgärder. Med tanke på främjandet av skogsnaturens biologiska mångfald är det viktigt att till exempel antalet gamla skogar samt åtgärder i anslutning till naturvårdsträd, död ved och användning av eld ökas jämfört med nuläget, framhäver Naturresursinstitutet specialforskare Leena Kärkkäinen.
Enligt utvärderingsrapporten bör insynen och transparensen i arbetet med den områdesekologiska planeringen förbättras, och de uppgifter som beskriver nätverket bör kunna följas upp på en och samma webbadress. Berörda gruppers deltagande i det regionala planeringsarbetet samt kommunikationen, särskilt på lokal nivå, bör utvecklas.
Möjligheter till ytterligare skydd främst i norr
I utvärderingen behandlas även på ett allmän plan möjligheterna till ytterligare skydd av statens skogar. Genom tre olika scenarieberäkningar undersökte man hur ett ökat skydd av skogarna inverkar på skogarnas struktur och möjligheterna till avverkning. Till skyddsobjekt vid scenarieberäkningarna valdes skogar i naturtillstånd, lundar, gamla moskogar och odikade myrar. På grund av de statliga skogarnas läge och de kriterier som användes vid undersökningarna placerades största delen av skyddsobjekten i norra Finland.
I utvärderingen konstateras att det för tillfället inte finns forskningsdata om hur den områdesekologiska planeringen har förbättrat mångfalden jämfört med till exempel ett ökat skydd av statens marker.
En del av helhetsplaneringen
Förhållandet mellan den områdesekologiska planeringen och helhetsplaneringen av användningen av statens skogar bör förtydligas. Enligt utvärderingsrapporten skulle en heltäckande utvärdering av hur väl Forststyrelsen beaktar hållbarhetens olika dimensioner i planeringen av sin verksamhet förutsätta att man utöver den områdesekologiska planeringen även utvärderar planering som görs på andra nivåer.
- Forskarna vid Naturresursinstitutet och Finlands miljöcentral har utfört ett omfattande, förtjänstfullt och mycket utmanande utvärderingsarbete under det gångna året. Ett stort tack för det. Vi kommer att noggrant sätta oss in i utvärderingen och förankra dess förslag i Forststyrelsens ägarpolitik och resultatstyrning, konstaterar Ville Schildt, konsultativ tjänsteman vid jord- och skogsbruksministeriet.
Den senaste utvärderingen av den områdesekologiska planeringen gjordes 2000–2001.
Utvärdering av Forststyrelsens områdesekologiska planering 2023
Ytterligare information:
- Ville Schildt, konsultativ tjänsteman, jord- och skogsbruksministeriet, tfn 029 516 2190, ville.schildt@gov.fi
- Leena Kärkkäinen, specialforskare, Naturresursinstitutet, tfn 0295 324 848, leena.karkkainen@luke.fi Gruppchef
- Kimmo Syrjänen, projektchef, Finlands miljöcentral, tfn 0295 251 666, kimmo.syrjanen@syke.fi.