Näringsfattig kost försämrar folkhälsan mer än dålig hygien
![](/documents/1410837/1535502/nuorten+terveystutkimus.jpg/d7a34b6f-bcaa-ffb1-9283-d84d9d36524d?t=1559888111000&width=1200)
Matens säkerhet och näringsmässiga kvalitet är viktiga faktorer när det gäller människornas och samhällets välbefinnande, förkunnar den första globala dagen för livsmedelssäkerhet som arrangeras den 7 juni 2019.
Globalt sett insjuknar var tionde människa på grund av lågkvalitativ mat; orsaken är parasiter, bakterier, virus eller farliga kemikalier. Lågkvalitativ mat är anledningen till över två hundra olika sjukdomar, allt från diarré till cancer. I en internationell jämförelse är Finlands livsmedelssäkerhet av toppkvalitet. Däremot måste vi fästa större vikt vid näringshalten.
Internationellt sett ligger vår livsmedelssäkerhet på toppnivå: livsmedelskedjan är hygienisk, produkterna spårbara och produktionen ansvarsfull. Naturresursinstitutets jämförande statistik ger klart vid handen att vi använder antibiotika till produktionsdjur återhållsamt och att salmonella är sällsynt. Till exempel det goda läget med djur- och växtsjukdomar träder också fram i internationella jämförelser. Den höga standarden på livsmedelssäkerheten är resultat av ett långsiktigt arbete och kräver kontinuerliga åtgärder av livsmedelskedjans alla aktörer.
– En viktig del av livsmedelssäkerheten är hur vi hanterar och förvarar livsmedel hemma och i köken. Konsumenterna kan sköta om livsmedelssäkerheten genom att följa produkternas förvarings- och bruksanvisningar, påpekar livsmedelssäkerhetsdirektör Sebastian Hielm vid jord- och skogsbruksministeriet.
Matens näringsmässiga kvalitet hör också väsentligt till livsmedelssäkerheten. Befolkningens välbefinnande och hälsa försämras förutom av ruttna eller annars oätbara livsmedel, också allt mer av näringsfattig mat.
Statsrådets forsknings- och utredningsprojekt Ruuan riskit (Livsmedelsrisker) studerar som bäst matrelaterade risker. Enligt projektets preliminära resultat orsakar bland annat ett för litet intag av frukt årligen en förlust av ca 35 000 funktionsjusterade levnadsår (DALY), för grönsaker är siffran 28 000 funktionsjusterade levnadsår. Projektets alla resultat publiceras i september.
– Forskningsresultaten visar att vi nu befinner oss i ett läge där näringsfattig kost är den överlägset största orsaken till försämrad folkhälsa. En liknande trend kan ses överallt i världen, antalet överviktiga är redan större än antalet undernärda, säger Hielm.
Den första globala dagen för livsmedelssäkerhet är FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation FAO:s och Världshälsoorganisationen WHO:s gemensamma kraftansträngning som vill påminna oss hur viktig livsmedelssäkerheten är för vår hälsa och vårt välbefinnande. Matsäkerhet är en kritisk faktor med tanke på de centrala målen i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling.
När det gäller matsäkerhet, är det viktigt att vi ser folk-, djur- och miljöhälsan som en helhet. Konceptet One Health som Finland gjorde känt under det förra EU-ordförandeskapet 2006 och som senare blev en av FN:s allmänt främjande principer är ett sätt att förbättra livsmedelssäkerheten såväl i utvecklade länder som i utvecklingsländer.
Ytterligare information:
Sebastian Hielm, livsmedelssäkerhetsdirektör, jord- och skogsbruksministeriet, tfn 050 524 5761, sebastian.hielm(at)mmm.fi
- Ruokafakta på Naturresurssinstitutets webbplats
- Statsrådets forsknings- och utredningsprojekt Ruuan riskit
- World Food Safety Day
- FN:s mål för hållbar utveckling
#WorldFoodSafetyDay #ZeroHunger