Rådet för jordbruk och fiske diskuterar reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och högre självförsörjningsgrad av växtprotein
![](/documents/1410837/1535498/EU-kuvituskuva-658x373.jpg/09d40ec5-b5b5-402d-a519-2dd9f54429f6?t=1521202683000&width=1200)
EU-rådet för jordbruk och fiske samlas till årets första möte i Bryssel den 28 januari 2019. Finland representeras av jord- och skogsbruksminister Jari Leppä. På agendan står reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och utvecklingen av självförsörjningsgraden av växtprotein. Rådet ska också behandla ett uttalande som gäller finansiering av landsbygdsutvecklingen. Finland har undertecknat uttalandet.
Rumänien som är ordförande sedan ingången av januari lägger fram ett arbetsprogram för den pågående perioden. En central helhet är reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). Andra viktiga frågor för Rumänien är bland annat bioekonomi, innovationer, jordbruksforskning och metoder som ökar utbudet av växtprotein i Europa.
Diskussionen om CAP fokuserar på ett koncept för att genomföra förordningen om en strategisk plan för CAP samt på vinfrågorna i marknadsordningsförordningen. Det förra ordförandelandet Österrike har gjort viktiga framsteg när det gäller behandling av förordningarna, vilket ligger som underlag för arbetet under den nya perioden. Rumänien tar upp till diskussion åtgärder som förenklar CAP:s genomförande. Enligt Finland är detta i princip ett steg i rätt riktning. Ministrarna får också höra kommissionens ställningstagande till miljö- och klimatfrågorna inom CAP.
Vidare behandlar rådet kommissionens växtproteinplan. I EU-området är självförsörjningsgraden av växtprotein en utmaning som man nu vill lösa. Finland röstar för åtgärder som säkrar och utvecklar produktionen av växtprotein samt hela leveranskedjan, såsom transparens och tillgång till marknadsinformation, delning av information om produktion och forskning samt konsumentinformation. Finland har målet att analysera produktionen av växtprotein ur ett bredare perspektiv som också omfattar gräsmarker. Gräsmarker är också en del av miljö- och klimatåtgärderna.
Slovenien har tagit fram ett uttalande som framhåller att medlen för landsbygdsutvecklingen ska hållas så nära den nuvarande programperiodens finansieringsnivå som möjligt. Uttalandet har redan undertecknats av 17 medlemsländer, även av Finland. Enligt kommissionens förslag till en flerårig budgetram 2021 - 2027 ska medlen för landsbygdens utvecklingspolitik minskas med 15 procent. En så här stor nedskärning är enligt de undertecknade medlemsländerna väldigt oroväckande eftersom den riskerar att leda till att de välfungerande utvecklingsåtgärderna inte kan fortsätta.
Ytterligare information:
Ahti Hirvonen, enhetschef, tfn 0295 16 2337