Kohti ilmastokestävää Eurooppaa – Komissio julkaisi EU:n uuden ilmastonmuutokseen sopeutumisstrategian
![](/documents/1410837/56569378/EU.jpg/b412dd94-1d32-0255-cabf-fce8d1a228d5?t=1614258759935&width=1200)
Komissio hyväksyi EU:n uuden ilmastonmuutokseen sopeutumisstrategian 24.2. osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Ilmastonmuutoksen vaikutukset etenevät voimakkaammin ja nopeammin kuin on ennakoitu. Hillinnän ohella onkin välttämätöntä varautua ja sopeutua ilmastonmuutoksen tuomiin muutoksiin ja riskeihin. EU:n sopeutumisstrategia sitoo sopeutumisen osaksi kaikkia politiikkatoimia. Tavoitteena on rakentaa ilmastokestävää Eurooppaa. EU:n edellinen sopeutumisstrategia on vuodelta 2013.
Strategia haluaa nostaa sopeutumisen mukaan kaikille hallinnon alueille ja tasoille. Tärkeänä nähdään niin paikalliset, kuntatason sopeutumistoimet kuin myös jäsenmaiden välinen yhteistyö. Uutena strategiaan on nostettu myös EU:n yhteistyö kolmansien maiden kanssa. Yksi strategian tavoitteista on entistä vahvempi tiedon tuotanto ja hyödyntäminen sekä uusien ratkaisujen kehittäminen.
– Sopeutumisen tärkeys on ymmärretty EU:ssa aikaisemminkin, mutta uusi strategia nostaa huomattavasti tekemisen tasoa. Hiilineutraali Eurooppa 2050 –tavoite vaatiikin rinnalleen vahvan sopeutumisstrategian, jotta voimme välttää kaikkein pahimmat seuraukset. Sopeutumisessa on kyse riskien ja epävarmuuden hallinnasta, toteaa sopeutumisen koordinaatiosta vastaava neuvotteleva virkamies Kirsi Mäkinen maa- ja metsätalousministeriöstä.
Sopeutuminen kytketään EU:n strategiassa entistä vahvemmin muun muassa talouspolitiikkaan. Myös luontopohjaisten ratkaisujen kehittäminen ja laajamittainen hyödyntäminen nostetaan sopeutumisen ytimeen. Vesisektorille on omistettu strategiassa oma osio, koska veden järkevä käyttö on ilmastonmuutoksen vuoksi erityisen tärkeää. Olennaista on varmistaa laadukkaan veden saatavuus ja toisaalta estää liiallisen veden kertyminen paikkoihin joihin sitä ei haluta.
– Maa- ja metsätalous ovat ratkaisujen aloja ilmastonmuutoksen torjunnassa. Nämä alat ovat kuitenkin myös erityisen haavoittuvaisia muuttuvalle ilmastolle esimerkiksi tuhoeläinten leviämisen ja pitkien kuivuus- tai sadejaksojen takia. Tarvitaan tehokkaita kansallisia sopeutumistoimia, jotta voimme jatkossakin huolehtia metsiemme terveydestä ja kotimaisesta ruokaturvasta sekä tuottaa kestäviä biopohjaisia raaka-aineita fossiilisia korvaamaan, toteaa maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä.
Uutta sopeutumisstrategiaa käsitellään ympäristöneuvoston virtuaalikokouksessa 18.3. Sopeutuminen on myös teemana huhtikuun lopulla epävirallisessa ympäristöministerikokouksessa.
Suomen kansallisia sopeutumistoimia ohjaa Kansallinen ilmastonmuutokseen sopeutumissuunnitelma 2022. Suunnitelman päivittäminen aloitetaan tämän vuoden lopulla. Sopeutumispolitiikan valmistelua ja toimeenpanoa koordinoi Suomessa maa- ja metsätalousministeriö laaja-alaisessa yhteistyössä eri toimijoiden kanssa. Kansallisessa sopeutumisen seurantaryhmässä on edustettuna eri ministeriöiden lisäksi valtion virastoja ja tutkimuslaitoksia, alue- ja kuntatason toimijoita sekä järjestöjä.
Lisätietoja maa- ja metsätalousministeriöstä:
neuvotteleva virkamies Kirsi Mäkinen, p. 0295 162104, kirsi.makinen@mmm.fi (25.–26.2.)
luonnonvaraneuvos Heikki Granholm p. 0295 162 130, heikki.granholm@mmm.fi (1.-12.3.)
ministerin erityisavustaja Teppo Säkkinen, p. 050 516 2868, teppo.sakkinen(at)tem.fi