Maaseutuohjelman ympäristövaikutusten arviointi:
Ravinteiden käyttö tehostunut ja peltomaiden eroosio vähentynyt maaseutuohjelman avulla
maa- ja metsätalousministeriö
Julkaisuajankohta
8.10.2019
14.00
Tiedote
![](/documents/1410837/1516823/Neuvontakuva.jpg/6351df5d-3603-4099-853d-6c6a940a5853?t=1492606938000&width=1200)
Viljelijät ovat lähteneet kiitettävästi mukaan maaseutuohjelman ympäristötoimien toteuttamiseen. Peltoalasta 94 % on ympäristökorvauksen piirissä, ja toimenpiteitä toteuttamassa on reilu 46 000 maatilaa, todetaan maaseutuohjelman ympäristövaikutusten arvioinnissa.
Suurimpia saavutuksia vesiensuojelun kannalta ovat olleet ravinteiden käytön tehostuminen ja eroosion väheneminen peltojen talviaikaisen kasvipeitteisyyden kautta. Maatilojen monien ympäristötoimien lisäksi ohjelmaan on kuulunut neuvontaa ja alueellisia kehittämishankkeita. Arvioinnin on tehnyt Luonnonvarakeskus yhdessä Suomen ympäristökeskuksen kanssa.
Ympäristötuen alkuvuosiin (1995-1999) verrattuna typpitaseet ovat laskeneet 29 % ja fosforitaseet ovat vähentyneet 64 prosentilla. Viime vuosina taseissa tapahtuneet muutokset ovat olleet vähäisiä: typpi- ja fosforitaseet ovat pysyneet samankaltaisina.
Kasvipeitteisyys on laajentunut nykyisellä ohjelmakaudella. Yli 60 prosentilla viljelyalasta on talviaikainen kasvipeite maaperää suojaamassa. Peltomaiden eroosion arvioidaan tämän myötä laskeneen viidenneksellä.
Vesiensuojelun kannalta tärkeitä toimia ovat myös salaojitukset, kerääjäkasvit, kosteikot, valumavesien hallinta sekä lannan käytön tehostamiseen liittyvät toimet.
Ruuantuotannon jokainen lenkki oleellinen ravinnekierrossa
Verrattuna ympäristötuen alkuun (1995-1999) Suomen ympäristökeskus (Syke) arvioi maatalouden fosforikuormituksen laskeneen 18 % ja typen hajakuormituksen yli 10 %.
"Vesiensuojelun tehostamisen haasteita riittää edelleen, sillä ravinteiden kiertämiseen vaaditaan jokaisen osavaiheen toimivuutta", Luonnonvarakeskuksen tutkija Riitta Lemola korostaa.
Tehostamisen tarvetta on erityisesti karjanlannan ravinteiden hyödyntämisessä yli maakuntarajojen ja eroosiontorjunnan kohdentamisessa paremmin kalteville ja vesistönläheisille lohkoille. Osalla lohkoista maan korkea fosforitila tai fosforin kerrostuminen maan pintaan lisää kuormitusta.
Ympäristöarviointi on osa Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelman 2014-2020 arviointeja.
Lisätietoja:
Riitta Lemola, tutkija, Luonnonvarakeskus, p. 029- 532 6325, etunimi.sukunimi@luke.fi
Anna Schulman, ylitarkastaja, maa- ja metsätalousministeriö, p. 0295162199 , etunimi.sukunimi@mmm.fi
Maaseutu
Ruoka ja maatalous
Tutkimus ja kehittäminen